Uljni finis
Uljni finis
BR - videh na par mesta da si napisao da je bolje nanositi vise tankih slojeva, sto mi zvuci logicno (iz stampe kojom sam se bavio vise godina) - pitanje / razmisljanje:
Da li dodatno razredis to nesto sto nanosis, posto lupam, postoji neki najtanji moguci nanos bilo cega u datoj gustini toga necega. Ne znam kako da objasnim, recimo moja sita stamparska dok sam radio - i sad, sita imaju linijaturu (linijica tkanja / cm), koja prakticno diktira teksturu samog otiska, a i kolicinu boje koju propusti. i sad, postoje preporucene gustine sita, ali naravno, moze da se ide, prakticno sa svim bojama na mnogo finiju linijaturu sita - ali moras da razredis boju preko onog preporucenog odnosa (ili vise - u odnosu na kako to radi - na situ koje je manje linijature). Pa sad, da li to uradis bas razredjivacem, ili usporivacem, svejedno, ali moras da razredis. - da bi uopste prosla boja kroz sito finije teksture/gusce linijature.
Pretpostavljam da bi ja tako uradio - al' ako je neko vec uradio "i ovako i onako" - da ne otktivamo jeli dve tople vode, ako jedna vec ima.
Da li dodatno razredis to nesto sto nanosis, posto lupam, postoji neki najtanji moguci nanos bilo cega u datoj gustini toga necega. Ne znam kako da objasnim, recimo moja sita stamparska dok sam radio - i sad, sita imaju linijaturu (linijica tkanja / cm), koja prakticno diktira teksturu samog otiska, a i kolicinu boje koju propusti. i sad, postoje preporucene gustine sita, ali naravno, moze da se ide, prakticno sa svim bojama na mnogo finiju linijaturu sita - ali moras da razredis boju preko onog preporucenog odnosa (ili vise - u odnosu na kako to radi - na situ koje je manje linijature). Pa sad, da li to uradis bas razredjivacem, ili usporivacem, svejedno, ali moras da razredis. - da bi uopste prosla boja kroz sito finije teksture/gusce linijature.
Pretpostavljam da bi ja tako uradio - al' ako je neko vec uradio "i ovako i onako" - da ne otktivamo jeli dve tople vode, ako jedna vec ima.
regularan tip skroz
Da prvo razdvojimo dve potpuno suprotne stvari.
Jedna je osmo, koji samo lici na ulje, a ne ponasa se tako, a druga su ulja. Trenutno koristim osmo za sve i svasta, jer mi odgovara to sto postignem kvalitet na noivou ulja sa mnogo manje ulozenog truda, ali to ne znacvi da necu poceti da eksperimentisem i sa uljima kao osnovom, pa osmo preko toga, ili da se necu vratiti cistim uljima.
Da se vratimo na ulja. Kao sto i Osmo izgleda kao ulje,. a u sustini to nije, tako ima i mnogo drugih produkata koji izgledaju kao ulje, a to nisu, posto su u pitanju razredjeni lakovi, sa nekim dodatkom ulja. Meni je neka klasifikacija to da li mi se zalepe prsti kada nanosim neko od tih ulja, pa odstoji na rukama recimo 5 minuta. Ako se zalepe, i moram da skidam ulje razredjivacem, onda je u pitanju razredjen lak. Primeri su recimo Rustins Danish oil, ili Tru oil.
Druga grupa su recimo prava ulja, (da ne ulazimo u podelu kako koje ocvrscuje, i zasto) recimo laneni firnajz (koji je mesavina lanenog ulja i sikativa, tj katalizatora koji ubrzavaju ocvrscavanje) ili strand ulje (polimerizovanno laneno ulje, kuvano, koje ocvrscava u prisutvu vazduha) ili Tung ulje u nekom od oblika. Recimo kod nas nabavljivo Traolja, scalino tung ulje je je vec fabricki prilicno razredjeno, ali je generaln o pravo ulje.
Posto smo vec izdefinisali sta je sta, da recimno govorimo o ovoj zadnjoj grupi. Ako nekoga zanima, mozemo i o prethodnim, ali mislim da su ova iz zadnje najzanimljivija, jer daju najlakse kontrolisane rezultate.
MOje iskustvo sa cistim uljima je da ne voljuim razredjeno ni u prvoj ruci. Razlopg je psot, ako pricamo o zastiti, utisak mi je da bolju podlogu napravim nerazredjenim uljem, nego razredjenim. Princiop mi je da na pocetku, nanosim ulja koliko drvo upija u roku od nekoliko sati, i dok ulje ne pocne da se steze. Opcije nanosenja su ili potapanje, ili mazanje debljeg sloja, pa ponavljanje cim se vidi da je upilo. Kada ulje prestane da upija, a neki pokazatelj je recimo da veci deo poivrsine nije pokupio ulje posle 10-15 minuta, ili kada izvadim potopljenio element, prebrisem da ne bi ostajalo ulje po povrsini, i pustim da se ulje potpuno osusi. Recimo 48-72 sata, cak i do nedelju dana, sve dok sam siguran da je ulje vezalo.
Sledeci korak je ciscenje povrsine brusinim runom, od ostataka ulja koje je negde izaslo i osusilo se po povrsini. Prvi sloj posle toga je relativnop tanak, ali ne i vrlo tanak, jednostavno se povrsina namaze da bude pokrivena, pa se visak prebrise posle deset minuta. Susanje minimum 24 sata, i ponavljanje onoliko puta dok god delovi povrsine upijaju.
Posle 3-4-5-6- ruka, kada je povrsina zasicena, pocinjem sa nanosenjem finalnih slojeva, za izgled povrsine. Nanosim min imalnu kolicinu ulja, tako sto je dobro utrljam u povrsinu, cak i dlanom ruke. Ideja je da se cela povrsina zamasti hjatanjim mogucim slojem, a da se sav visak preko toga skine. U ovom delu finisa, nema koriscenja brusnog runa izmedju slojeva. Broj slojeva je dok mi ne dosadi, ili dok povrsina ne bude savrsena.
Za ilustraciju, mozda se neko seca,l evo jednog ruter rendeta koje sam radio pre nekoliko godina. Finis cist Zvezdin terpentin, nanet po prethodnom postupku. I danas izgleda identicno.
![Image](http://www.izvangrada.com/gallery/var/albums/Router-Plane/DSC_3936_BR1a.jpg)
Mogu da ga slikam za koji dan, pa da vidimo razlike.
U sustini postupak kopji koristim za OSmo je identican, samo sa znatno manjim brojem ruku. Kod Osma jako je bitno popuniti mesta koja upijaju kao blesava na pocetku, dok ne stegne, posto se posle lepi i zeza. Pre svega mislim na endgrain, koji upija ko blesav, i stalno je zedan. I nema nanosenja rukom, posto je Osmo odvratno lepljiv.
Slicnui proceduru koristim i za kategoriju razredjenih lakova, nazovi ulja, sa tim sto ona zahtevaju jako brzo nanosenje rukom u rukavici ove zadnje obrade, i strogu paznju da je nanet najtanji moguci sloj, posto znaju da naprave tragove, koji uporpaste finis.
Evo jos jedne ilustracije, kako izgleda finis uljem. Ovoga puta je u pitanju neka moja mesavina na temu engleskog ulja za kundake, Laneno ulje + sikativi + alkanet koren, a procedura je optrilike onakva kakvu sam opisao, uz neke razlike sa punjenjem pora uljem i naknadnim vezivanjem, tj dodavanjem sikativa.
I cela prica izgl;eda bas ovako, posle dobrih 12 godina koriscenja, u pojedinim periodima i nekoliko sati dnevno. Cini mi se da imam zabelezene rezultate za 400 setova od po 60 dijabola, sto je recimo 400 sati bez ispustanja iz ruke, samo sa brisanjem krpom na kraju treninga. Opet mogu da slikam, da bi se videlo danasnje stanje. Mislim da sam ga u toku celig tog perioda samo jednom namazao ultra tankim slojem voska, i da na drsci nije bilo drugog odrzavanja.
Sad da ne zaboravimo, tema je o finisiranju epoksida, sto je cini malo specificnom. Pre svega zato sto epoksid ima nula upijanja ulja, i svo ulje koje se nanese mora da se osusi. Tako da nema pripreme, zapunjavanja, nego samo mazanja najfinijeg sloja, na odgovarajucu proipremu, sve u zavisnosti od toga sta se koristi.
Spremam se da napravim jedno ormnance, jer sam natrcao na komad kestena kome ce ono sto imam u glaviu pasti kao budali samar. Ideja je prilicnop Krenovska, ali sa komadom koji ce delimicno biti popunjen epoksidom pre negop sto ga rasecem u bookmatch vrata.
Evo slike, a vide se i skice gde ce biti ivice. U pitanuu je kesten, sa fidelback sarom. Ostaje samo da se cvor i inkluzije stabilizujui epoksidom pre secenja. I nece biti epoksida van opnoga sto treba stabilizovati, sve ostalo ce biti klasicna tradicionalna konstrukcija. NA kraju se nadam sasvim lepom ormaru okvirno 45x75
![Image](http://www.izvangrada.com/gallery/var/albums/Krenov-Kesten/IMG_8139%20copy.jpg)
Jedna je osmo, koji samo lici na ulje, a ne ponasa se tako, a druga su ulja. Trenutno koristim osmo za sve i svasta, jer mi odgovara to sto postignem kvalitet na noivou ulja sa mnogo manje ulozenog truda, ali to ne znacvi da necu poceti da eksperimentisem i sa uljima kao osnovom, pa osmo preko toga, ili da se necu vratiti cistim uljima.
Da se vratimo na ulja. Kao sto i Osmo izgleda kao ulje,. a u sustini to nije, tako ima i mnogo drugih produkata koji izgledaju kao ulje, a to nisu, posto su u pitanju razredjeni lakovi, sa nekim dodatkom ulja. Meni je neka klasifikacija to da li mi se zalepe prsti kada nanosim neko od tih ulja, pa odstoji na rukama recimo 5 minuta. Ako se zalepe, i moram da skidam ulje razredjivacem, onda je u pitanju razredjen lak. Primeri su recimo Rustins Danish oil, ili Tru oil.
Druga grupa su recimo prava ulja, (da ne ulazimo u podelu kako koje ocvrscuje, i zasto) recimo laneni firnajz (koji je mesavina lanenog ulja i sikativa, tj katalizatora koji ubrzavaju ocvrscavanje) ili strand ulje (polimerizovanno laneno ulje, kuvano, koje ocvrscava u prisutvu vazduha) ili Tung ulje u nekom od oblika. Recimo kod nas nabavljivo Traolja, scalino tung ulje je je vec fabricki prilicno razredjeno, ali je generaln o pravo ulje.
Posto smo vec izdefinisali sta je sta, da recimno govorimo o ovoj zadnjoj grupi. Ako nekoga zanima, mozemo i o prethodnim, ali mislim da su ova iz zadnje najzanimljivija, jer daju najlakse kontrolisane rezultate.
MOje iskustvo sa cistim uljima je da ne voljuim razredjeno ni u prvoj ruci. Razlopg je psot, ako pricamo o zastiti, utisak mi je da bolju podlogu napravim nerazredjenim uljem, nego razredjenim. Princiop mi je da na pocetku, nanosim ulja koliko drvo upija u roku od nekoliko sati, i dok ulje ne pocne da se steze. Opcije nanosenja su ili potapanje, ili mazanje debljeg sloja, pa ponavljanje cim se vidi da je upilo. Kada ulje prestane da upija, a neki pokazatelj je recimo da veci deo poivrsine nije pokupio ulje posle 10-15 minuta, ili kada izvadim potopljenio element, prebrisem da ne bi ostajalo ulje po povrsini, i pustim da se ulje potpuno osusi. Recimo 48-72 sata, cak i do nedelju dana, sve dok sam siguran da je ulje vezalo.
Sledeci korak je ciscenje povrsine brusinim runom, od ostataka ulja koje je negde izaslo i osusilo se po povrsini. Prvi sloj posle toga je relativnop tanak, ali ne i vrlo tanak, jednostavno se povrsina namaze da bude pokrivena, pa se visak prebrise posle deset minuta. Susanje minimum 24 sata, i ponavljanje onoliko puta dok god delovi povrsine upijaju.
Posle 3-4-5-6- ruka, kada je povrsina zasicena, pocinjem sa nanosenjem finalnih slojeva, za izgled povrsine. Nanosim min imalnu kolicinu ulja, tako sto je dobro utrljam u povrsinu, cak i dlanom ruke. Ideja je da se cela povrsina zamasti hjatanjim mogucim slojem, a da se sav visak preko toga skine. U ovom delu finisa, nema koriscenja brusnog runa izmedju slojeva. Broj slojeva je dok mi ne dosadi, ili dok povrsina ne bude savrsena.
Za ilustraciju, mozda se neko seca,l evo jednog ruter rendeta koje sam radio pre nekoliko godina. Finis cist Zvezdin terpentin, nanet po prethodnom postupku. I danas izgleda identicno.
![Image](http://www.izvangrada.com/gallery/var/albums/Router-Plane/DSC_3936_BR1a.jpg)
Mogu da ga slikam za koji dan, pa da vidimo razlike.
U sustini postupak kopji koristim za OSmo je identican, samo sa znatno manjim brojem ruku. Kod Osma jako je bitno popuniti mesta koja upijaju kao blesava na pocetku, dok ne stegne, posto se posle lepi i zeza. Pre svega mislim na endgrain, koji upija ko blesav, i stalno je zedan. I nema nanosenja rukom, posto je Osmo odvratno lepljiv.
Slicnui proceduru koristim i za kategoriju razredjenih lakova, nazovi ulja, sa tim sto ona zahtevaju jako brzo nanosenje rukom u rukavici ove zadnje obrade, i strogu paznju da je nanet najtanji moguci sloj, posto znaju da naprave tragove, koji uporpaste finis.
Evo jos jedne ilustracije, kako izgleda finis uljem. Ovoga puta je u pitanju neka moja mesavina na temu engleskog ulja za kundake, Laneno ulje + sikativi + alkanet koren, a procedura je optrilike onakva kakvu sam opisao, uz neke razlike sa punjenjem pora uljem i naknadnim vezivanjem, tj dodavanjem sikativa.
![Image](http://www.izvangrada.com/gallery/var/albums/IZ46/DSC_3902_BR1a.jpg)
I cela prica izgl;eda bas ovako, posle dobrih 12 godina koriscenja, u pojedinim periodima i nekoliko sati dnevno. Cini mi se da imam zabelezene rezultate za 400 setova od po 60 dijabola, sto je recimo 400 sati bez ispustanja iz ruke, samo sa brisanjem krpom na kraju treninga. Opet mogu da slikam, da bi se videlo danasnje stanje. Mislim da sam ga u toku celig tog perioda samo jednom namazao ultra tankim slojem voska, i da na drsci nije bilo drugog odrzavanja.
![Image](http://www.izvangrada.com/gallery/var/albums/IZ46/DSC_3908_BR1a.jpg)
Sad da ne zaboravimo, tema je o finisiranju epoksida, sto je cini malo specificnom. Pre svega zato sto epoksid ima nula upijanja ulja, i svo ulje koje se nanese mora da se osusi. Tako da nema pripreme, zapunjavanja, nego samo mazanja najfinijeg sloja, na odgovarajucu proipremu, sve u zavisnosti od toga sta se koristi.
Spremam se da napravim jedno ormnance, jer sam natrcao na komad kestena kome ce ono sto imam u glaviu pasti kao budali samar. Ideja je prilicnop Krenovska, ali sa komadom koji ce delimicno biti popunjen epoksidom pre negop sto ga rasecem u bookmatch vrata.
Evo slike, a vide se i skice gde ce biti ivice. U pitanuu je kesten, sa fidelback sarom. Ostaje samo da se cvor i inkluzije stabilizujui epoksidom pre secenja. I nece biti epoksida van opnoga sto treba stabilizovati, sve ostalo ce biti klasicna tradicionalna konstrukcija. NA kraju se nadam sasvim lepom ormaru okvirno 45x75
![Image](http://www.izvangrada.com/gallery/var/albums/Krenov-Kesten/IMG_8139%20copy.jpg)
- maricaiivica
- Moderator
- Posts: 3691
- Joined: 30 Nov 2009 23:30
- Location: Beograd
- Contact:
Dok ne stignem da je izvadim za sledece slikanje., evo slika koje imam.
U pitan ju je vazdusni pistolj, IZH 46, koro pa u olimpijskoj takmicarskoj kategoriji, iz vremena od pre 30 godina. Danas je malo prevazidjen, a i u vreme kada je nastao se smatrao da nije na nivou Feinwekbau pistolja, mada se pojedini, ukljucujuci i mene nece sloziti sa tim.
U sustini ima samo jednu jedinu namenu. Busenje papira, u potrazi za vrhuncem nirvane i iskljucenja iz okruzenja. Radi sasvim lepo dok ne dodjes do nivoa od 570-580 krugova na treningu, posle toga neki boljio, citaj minimum pet puta skuplji model iscedi jos 5 krugova bez truda, a onda ide drenovina. Ovajk na slikama je stari, bez oznake M, ima nesto manju pocetnu brzinu, ali i kraci cilindar za vazduh, pa je teziste p[omereno na nazad.
Inace radi na pneumatskom princiupu, nema opruge, nego se vazduh sabija u komori polugom, odvojeno za svaki hitac. Danas su PCP pistolji mnogo popularniji, tj oni koji imaju rezervar sa vaduhom pod znatno vecim pritiskom za vise hitaca. Tezina okidanja moze da se svede na nivo pistiolja slobodnog izbora, mnogo ispod minimalnog dozvoljenog za vazdusni pistol, za opnoga ko hoce da trenitra za visi nivo.
Evo i jednog videa. Obrati paznju, drska je u originalu bas ovakva, odvratno finisirana bukva, a na mom komadu je jos bila uprljana i nekakvim uljem ili tovatnom mascu. Na kraju je izvuceno sta se vidi na slikama.
[youtube]http://www.youtube.com/watch?v=gDpG0KKJs7Q[/youtube]
Trebalo bi barem ova dva posta prebaciti u novu temu, da ne upropastimo nacisto finisiranje epoksida.
![Image](http://www.izvangrada.com/gallery/var/albums/IZ46/DSC_3906_BR1a.jpg?m=1460225423)
![Image](http://www.izvangrada.com/gallery/var/albums/IZ46/DSC_3905_BR1a.jpg?m=1460225423)
U pitan ju je vazdusni pistolj, IZH 46, koro pa u olimpijskoj takmicarskoj kategoriji, iz vremena od pre 30 godina. Danas je malo prevazidjen, a i u vreme kada je nastao se smatrao da nije na nivou Feinwekbau pistolja, mada se pojedini, ukljucujuci i mene nece sloziti sa tim.
U sustini ima samo jednu jedinu namenu. Busenje papira, u potrazi za vrhuncem nirvane i iskljucenja iz okruzenja. Radi sasvim lepo dok ne dodjes do nivoa od 570-580 krugova na treningu, posle toga neki boljio, citaj minimum pet puta skuplji model iscedi jos 5 krugova bez truda, a onda ide drenovina. Ovajk na slikama je stari, bez oznake M, ima nesto manju pocetnu brzinu, ali i kraci cilindar za vazduh, pa je teziste p[omereno na nazad.
Inace radi na pneumatskom princiupu, nema opruge, nego se vazduh sabija u komori polugom, odvojeno za svaki hitac. Danas su PCP pistolji mnogo popularniji, tj oni koji imaju rezervar sa vaduhom pod znatno vecim pritiskom za vise hitaca. Tezina okidanja moze da se svede na nivo pistiolja slobodnog izbora, mnogo ispod minimalnog dozvoljenog za vazdusni pistol, za opnoga ko hoce da trenitra za visi nivo.
Evo i jednog videa. Obrati paznju, drska je u originalu bas ovakva, odvratno finisirana bukva, a na mom komadu je jos bila uprljana i nekakvim uljem ili tovatnom mascu. Na kraju je izvuceno sta se vidi na slikama.
[youtube]http://www.youtube.com/watch?v=gDpG0KKJs7Q[/youtube]
Trebalo bi barem ova dva posta prebaciti u novu temu, da ne upropastimo nacisto finisiranje epoksida.
- diplmajstor
- Majstor
- Posts: 298
- Joined: 30 Apr 2009 09:59
- Location: Zemun
- Contact:
Koristim Traolju i dosta sam zadovoljan u svemu sem u užeglom mirisu, koji se pojačava kako pada nivo ulja u kantici. Ne znam šta je uzrok, ali je prilično neprijatno i jako teško nestaje miris čak i sa predmeta na kojima je ulje već uveliko suvo. Pomislio sam da nešto nije u redu sa konkretnom kanticom, ali se to sada ponavlja sa novonabavljenom. Jel imate slična iskustva i postoji li lek (frižider, aditivi,...)
Kad naiđe oluja jedni grade zidove - drugi prave vetrenjače
Rastvarac se oseca i to prilicno jako, i prilicno sporo nestaje. Ja pravim male kutijice i cesto mi je finis traolja, prilicno smrdi unutrasnjost, i sporo se smanjuje neprijatan miris rastvaraca.... Ali recimo tung belinkino ulje koje sam koristio pre je jso uzasnije smrdelo na uzeglo, ovo bar smrdi na rastvarac.
- diplmajstor
- Majstor
- Posts: 298
- Joined: 30 Apr 2009 09:59
- Location: Zemun
- Contact:
Ne znam BR da li si otvorio nove ili već korišćene kante, ali sam primetio da se miris intenzivira kako se količina ulja smanjuje. Logično bi bilo da se smanjenjem količine ulja, smanjuje i koncentracija rastvarača, a ne obrnuto, tako da mi sve liči da se neka komponenta vremenom kvari.BR wrote:Evo otvorih dve kante, i nigde nema mirisa uzeglog. Oseca se rastvarac, al ni na uzeglo.
Kad naiđe oluja jedni grade zidove - drugi prave vetrenjače
Otvorene kante. Sve starije od recimo 3 godine, mada mislim da je jedna i jos jedno godinu starija. Dve su tonirano ulje, jedna je cisto ulje. Nema nikakvog mirisa uzeglog, oseca se samo razredjivac i miris ulja, onakav kakav treba da bude. Nista nisu specijalno cuvane, otvorim namazem, zatvorim i vratim u orman sa hemijom. Imam jos jednu ili dve kante u drugoj radionici, koja nema grejanje, pa cu mirisati i nju kada odem tamo.
MEni se ulje generalno sporo trosi, ne radim previse, koristim jako puno razlicitih ulja i slicnih finisa, pa stoji dugo. I nikada nisam imao problem sa time sto je neko uzeglo. Recimo trenutno imam otvoreno barem 10 razlicitih pakovanja, i ni jedno, osim Kamelije koja sluzi za zastitu metala nije uzeglo.
Da kada se finisra nesto sto se ne vetri svako ulje ima izrazit miris na ulje, koji jako sporo iscezxava. To je razlog zasto se ulje ne koristi kao finis unutar ormana. Svoj sanduk za alat sam finisirao tako, trebalo mu je 6 meseci da iscezne miris ulja.
Mislim da brkas miris tungovog ulja, koji se oseca malo na kostice sa uzeglim. Slican je mirisu orahovog ulja, ali je razlicit od uzeglog. To sto se mniris menja kako koristis kantu je posledica toga sto ne mesas ulje pre nego sto ga koristis, pa korostis jednu komponentu vise, ili ulje ili razredjivac. Kako ostaje drugi, ostaje i miris.
MEni se ulje generalno sporo trosi, ne radim previse, koristim jako puno razlicitih ulja i slicnih finisa, pa stoji dugo. I nikada nisam imao problem sa time sto je neko uzeglo. Recimo trenutno imam otvoreno barem 10 razlicitih pakovanja, i ni jedno, osim Kamelije koja sluzi za zastitu metala nije uzeglo.
Da kada se finisra nesto sto se ne vetri svako ulje ima izrazit miris na ulje, koji jako sporo iscezxava. To je razlog zasto se ulje ne koristi kao finis unutar ormana. Svoj sanduk za alat sam finisirao tako, trebalo mu je 6 meseci da iscezne miris ulja.
Mislim da brkas miris tungovog ulja, koji se oseca malo na kostice sa uzeglim. Slican je mirisu orahovog ulja, ali je razlicit od uzeglog. To sto se mniris menja kako koristis kantu je posledica toga sto ne mesas ulje pre nego sto ga koristis, pa korostis jednu komponentu vise, ili ulje ili razredjivac. Kako ostaje drugi, ostaje i miris.